Форма документа : Стаття із журналу Шифр видання : Автор(и) : Тищенко О. Назва : Архівна картотека vs. Transkribus: машинне розпізнавання рукописних матеріалів Місце публікування : Синопсис: текст, контекст, медіа: електронний фаховий журнал/ Київський університет імені Бориса Грінченка. - Київ: Київський університет імені Бориса Грінченка, 2021. - Том 27, № 3. - С. 184-190. - ISSN 2311-259Х, DOI 10.28925/2311-259x.2021.3.9 (Шифр С325934233/2021/27/3). - ISSN 2311-259Х, DOI 10.28925/2311-259x.2021.3.9 Примітки : Бібліогр. в кінці ст. Ключові слова (''Вільн.індекс.''): лексикографія--архівна картотека--електронна система--машинне розпізнавання--лексикографічна толока Анотація: Предметом дослідження є машинне розпізнавання рукописних матеріалів Архівної картотеки (АК) — лексико-фразеологічних матеріалів словникової комісії Всеукраїнської Академії наук, зокрема картотеки «Росіи сько-украї нського словника» 1924–1933 рр. за редакцією А. Кримського та С. Єфремова. Вивчення АК має наукове значення в контексті культурно-національного відродження в Украї ні на початку ХХ ст., а також у розвитку украї нської мови, теорії та практики украї ністики ХХ — початку ХХІ ст. Актуальність і цінність АК стали передумовою переведення ї ї матеріалів у цифровии формат: 2018 р. в Інституті украї нської мови НАН України створено комп’ютерну систему «Архівна картотека», що в онлайні удоступнює матеріали насамперед у вигляді сканованих зображень. Проблема, яка потребує нагального розв’язання, — це переведення рукописних текстів у машинописнии формат. Складність ручного розпізнавання спонукає до вивчення й застосування можливостеи ресурсу Transkribus, що передбачає застосування методу машинного навчання. Метою розвідки є з’ясування шляхом аналізу, систематизації , класифікування та опису матеріалу особливостеи підготовки карток АК для машинного опрацювання текстів. Новизна дослідження полягає в тому, що вперше розглянуто питання забезпечення двигуна HTR навчальними даними АК (завантаження на платформу, сегментування зображень на рядки и текстові ділянки, транскрибування вмісту кожної сторінки). Головним результатом є з’ясування змісту підготовчого етапу, завданнями якого було усунення огріхів автоматичного сегментування: нетекстових елементів, непосутніх текстових елементів, некоректного автоматичного визначення текстового регіону чи рядка. Окреслено перспективи лексикографічної толоки в процесі розпізнавання карток, для чого передбачено використати колективний доступ до колекції транскрибованих документів у Transkribus. До розпізнавання ж карток вручну можна долучитися в межах нового проєкту «Усеукраї нська толока: Архівна картотека» — онлаи нової платформи на саи ті «АК». |